Gravitajsonskrefter

=**__Gravitasjonskrafta__**=

Tyngdekrafta er ei av dei viktigaste kreftene på jorda. Hadde det ikkje vore for desse kreftene kunne me ikkje gått rundt på jordas overflate. Det er også gravitasjonskreftene som held jorda og dei andre planetane i solsystemet vårt, i ein bane rundt sola.

Gravitasjonskrefta er den av dei fire naturkreftene me veit minst om. Det er den av dei fire naturkreftene som er svakast på atomnivå, men når ein kjem opp i kosmiske avstandar er det den sterkaste.

Ut frå kvart objekt strålar gravitasjonskreftene i alle retningar. Effekten av tyngdekrafta vert mindre dess lengre objekta er frå kvarandre. Dette er grunnen til at me ikkje kjenner sola si kraft når me er på jorda. Denne krafta er også avhengig av massen til objekta. Derfor merkar me mykje betre jordas gravitasjonskrefter enn krafta mellom to epler. Grunnen til at planetane held seg i ein bestemt bane rundt sola er fordi bevegingane til planetane er ein balanse mellom gravitsjonskrefter og tendensen planeten har til å bevege seg i ei rett linje ut i rommet. I gravitasjonsfeltet mellom jorda og sola fell sola mot jorda, og jorda mot sola. Krafta er like stor på begge, sjøl om sola (objektet med størst masse) beveger seg minst.

__ Historie __ I antikken meinte ein at ting søkte mot opphavsstaden. I år 350 f.Kr kom derfor filosofen Aristoteles med teorien om at ein stein fell mot bakken fordi den inneheld jord og søker derfor mot sentrum av jorda. Han sa at grunnen til at ei fjør fell seinare enn ein stein, er fordi steinen inneheld meir jord enn fjøra. På 1600-talet skjedde det mykje innanfor forskinga på gravitasjonskrafta. I 1600 viste Galileo Galilei at alle legeme fell lika fort i eit lufttomt rom uansett kva masse legemet har. Den franske astronauten Ismaël Bullialdus påsto i 1645 at sola strålte ut ei kraft som held planetane på plass. Den velkjende britiske fysikaren Sir Isaac Newton kom med lovene sine i 1687. Desse tre lovene gav ei god beskriving av korleis gravitasjonen verkar.

//**Newtons 1.lov**// Når summen av alle kreftene som verkar på ein gjenstand, er null, er gjenstanden i ro eller i rørsle med konstant fart langs ei rett linje.

//**Newtons 2.lov**// Når ein gjenstand blir påverka av krefter, får gjenstanden ein akselerasjon i same retning som summen av kreftene. Summen av kreftene er lik massen gonger akselerasjonen, math \Sigma F = ma math

//**Newtons 3.lov**// Når to gjenstandar verkar på kvarandre med krefter, er kreftene like store og motsett retta, F*=F. Kreftene verkar langs den same rette linja. Dei verkar på kvar sin gjenstand.

Newtons lover hadde eit problem; dei kunne ikkje svara på Merkur sitt merkelege kretsløp rundt sola. I 1915 blei den generelle relativitetsteorien lansert av Albert Einstein. Denne gav ei løysing på problemet med Merkur. Einstein fann ut at Newtons lover kun gjeld for ein bestemt type gravitasjon som verkar ved svak tyngdekraft og lav fart.

__//Kjelder//__ [|Illustrert vitenskap - hva er tyngdekraft 24.03.11] [|naturfag.no - gravitasjonskraft 24.03.11] [|Wikipedia - tyngdekraft 24.03.11] [|Partikkel-eventyret - Gravitasjon 24.03.11] Kjernefysikk - wikispaces 24.03.11