Fisjon

Fisjon er ein prosess der ei atomkjerne vert spalta i to omtrent like store delar. I denne prosessen vert store mengder energi frigjort. Det finst to typar fisjon; spontan og industiell. Einstein laget teorien for fisjonsprossesen; math {E_0} = m{c^2} math
 * Kva er fisjon?**

Om vi går mer i sømmen på denne prosessen, ser me at når eit nøytron blir sendt mot ein kjerne, kan det hende den elektriske frastøtningen blir sterkere enn kjernekraften, noe som fører til at kjernen blir delt i to, og fisjonsfragmentene går frå kvarandre. Før og etter denne transformasjonen vil nukleontallet, totalenergien og ladningen være den samme.Det er viktig å merke seg at fisjon skjer når et relativt seint nøytron treffer kjernen. Har det for høg fart kan nøytronet passere atomkjerna utan å leggja igjen nok energi til at den elektriske frastøtninga får overtaket.
 * Kva skjer?**

Spontan fisjon, eller fisjon uten ytre påverknad, kan forekomme alle nukleider med et nukleontall større enn 80. Sjølv om dette kan forekomme i teorien, er denne prosessen bare påvist for de tyngste av de naturlige nukleidene, men det er likevel svært liten sannsynlighet for dette. Nuklider som er kunstig framstilt, med protontall høyere enn 92, har derimot større sannnsynlighet for spontan fisjon. I slike tunge atom er den gjennomsnittlege bindingsenergien lavere enn i eit lettare atom. Då eit slikt tungt atom vert spalta i to nye "mellomtunge" atom, kjem dei til å ha sterkare bindingsenergi. Differansen i bindingsenergi frigjøres som stråling og røyrsleenergi. Det er dette me prøver å nytte oss av i kjernekraftverk. Industriell fisjon, eller frisjon med ytre påverknad, er gjerne det vi først tenkjer oss når me snakkar om fisjon. Her blir eit nøytron sendt mot ei atomkjerne ved bruk av apparater. Denne metoden vert i dag brukt til å lage energi i form av kjernekraftverk, men også atombomber.

Her har me ein formel som forklarer kva som skjer når ein urankjerne møter eit nøytron. Me kan se at atomkjerna blir delt til to lettare atomkjernar og 3 nye nøytron. math _0^1n + _{92}^{235}U to _{56}^{141}Ba + _{36}^{92}Kr + 3_0^1n + energi math


 * Historie**

Marie Curie vart født i Warszawa, Polen, 7. november 1867. Ho vant to nobelpriser, ein i fysikk (1903) og ein i kjemi (1911). I 1891 reiste Marie til Paris for å studere fysikk og matematikk på Sorbonne. I Paris møtte ho Pierre Curie, dei gifta seg 25. juli 1895. Marie fekk adgang til laboratoriet på faghøgskulen han leda i Paris. Dei oppdaga eit nytt grunnstoff, polonium, som dei oppkalla etter heimlandet til Marie. Etter Henri Becquerel oppdaga radioaktiviteten til uran, begynte Marie også å forske på radioaktivitet. Ho oppdaga at thorium er radioaktivt. //Radioaktivitet// //Radium//

__Lise Meitner__ var ein av dei mest produktive kvinnlege forskarane i det 20. århundre. Ho var ein østerrisk-svensk atomfysikar født i Wien, og hadde ei sentral rolle i arbeidet med fisjon. Meitner, saman med partneren Hahn, var den fyrste som forstod kva som skjedde om nøytron vart sendte mot uran. Ho var og derfor den fyrste som forsto korleis ein kunne få til kontrollert fisjon. Lise Meitner var på denne tida på flykt fra nazistene fordi ho var jøde, og måtte samarbeide med Hahn gjennom å skrive brev. Sidan ho måtte halde seg sjult ein periode var det Hahn som fekk all æra for jobben dei gjorde, då Lise ikkje kunne avsløre seg gjennom navnet hennar. I 1946, mottok Hahn Nobel Prisen for oppdaginga av fisjon, og det var først han som fekk all æra for dette. Men i talen han holdt fortalde han kor viktig Meitner hadde vert i oppdaginga av fisjon, og i tillegg til ære fekk ho og alle pengane som vart gitt til Hahn for prisen. Albert Einsten, ein vitskapsmann som hadde stor respekt for Meitner kalla henne "den tyske madam Curie" etter den franske forskaren Marie Curie. Lise Meitner hadde eit stort talent innanfor matematikk og fysikk, og byrja i 1901 på universitetet i Wien. Her fekk ho med seg den siste forelesninga til Ludvig Boltzmann som var ei stor inspirasjonskjelde for Meitner. Meitner avslutta doktorgraden sin i 1905 og vart då den andre kvinna ved universitetet i Wien til å ta ein doktorgrad. Eit år etter dette flytta ho til Berlin der ho fekk jobbe for Max Planck, ein vitskapsmann som ho såg veldig opp til. Som kvinne var det vanskeleg å vere forskar, då dei fleste forskarane på denne tida var menn, og ho måtte derfor ta til takke med å jobbe i kjellaren i universitetet. Under opphaldet i Berlin traff Meitner den tyske kjemikaren Otto Hahn, og dei vart ein vitskapleg duo som skulle samarbeide i over 30 år. Lise leita ei stund etter stoffet som ligg mellom thorium og uran. I 1918 oppdaga Lise, saman med Hahn, grunnstoffet protactinium og fekk derfor eit godt rykte i Tyskland. Meitner brukte og Geigertellaren til å måle gammastråling gjennom ulik materie. Lise Meitner døydde i 1968. I 1992 vart stoff 109, Mieterium, oppkalla etter ho for å ære arbeidet hennes.

Kjelder: [], lest 28.03.2011 http://kjernefysikk.wikispaces.com/Lise+Meitner lest: 28.03.2011